A legnagyobb területen termesztett, legfontosabb olajnövényünk a napraforgó. 2021-ben 664 112 hektáron termesztették hazánkban, kapásnövényként csak a kukorica előzi meg, ugyanis az utóbbi években 1 millió hektár körül termesztettek kukoricát.
A napraforgóban és a kukoricában a kukoricabogár kivételével ugyanazon fajok ellen kell védekezni. A kártevő fajok elleni védekezést már vetés előtt meg kell kezdeni. A talajban fejlődő és ott károsító polifág rovarok lárvái, a pajorok (1. kép) cserebogarak lárvái (2. kép), a pattanóbogarak lárvái (3. kép) drótférgek és az áldrótférgek (alkony- és gyászbogarak lárvái) a gyököcskék és a gyökerek megrágásával foltszerűen is jelentős mennyiségű csíranövényt el tudnak pusztítani.
![](https://agraragazat.hu/wp-content/uploads/2022/11/2-kep-1.jpg)
![](https://agraragazat.hu/wp-content/uploads/2022/11/3.-kep-2.jpg)
A cserebogárpajorok az első vedlésükig még nem kártevőként lépnek fel, így nem okoznak kártételt. Az első vedlést követően a napraforgó és a kukorica föld alatti részeit fogyasztják. Telelés előtt, illetve az év száraz időszakaiban a mélyebb talajrétegekbe vonulnak (ez döntő jelentőségű a tavaszi talajfertőtlenítések helyes időpontjának megválasztásakor is). A pajorok a főgyökér kiodvasításán kívül a mellékgyökerek megrágásával is jelentős károkat okoznak. Kártételüket leginkább a foltokban elpusztult növények jelzik. A talajlakó kártevők lárvái több évig fejlődnek, így a károsításukra ugyanazon a helyen több évig is számítani kell. A talajlakó kártevők vetés előtti jelenléte térfogati quadrát módszerrel előrejelezhető.
Kis termetű fajok esetében talajmintavétellel felmérhető, egyedszámuk talajfertőtlenítő granulátum alkalmazásával hatékonyan visszaszorítható. A kukorica termésátlaga, ha ilyen időjárási trend marad, akkor nagy valószínűséggel jóval elmarad az utóbbi évek termésátlagától, így még fontosabbá válik a kultúra növényvédelme. Nemcsak a termés mennyisége, hanem a minősége is fontos lesz. Felárat fizetnek, és felértékelődik a mikotoxinmentes kukorica. A polifág kártevőkön kívül a legjelentősebb kártevő, az amerikai kukoricabogár szintén nagy károkat okoz olyan területeken, ahol kukorica után kukorica kerül. Ma már ez a faj a legjelentősebb kukorica-kártevőnk. Súlyos kártétele esetén akár hektáronkénti 0,5–1 tonna veszteséget is elszenvedhetünk. A monokultúrás termesztés esetében teljes termésveszteséget tud okozni.
Szerencsére a fajnak, a kukoricamollyal ellentétben, csak egy nemzedéke van évente, így a talajfertőtlenítő szert egy menetben a vetéssel ki lehet juttatni. Az áttelelő képlet a pete, amely a talajban telel. A petéből kikelő lárva talajlakó, ott táplálkozik, és ott is fog bebábozódni. A lárva azzal okoz kárt, hogy a kukorica gyökereit fogyasztja. A fiatal lárvák legelőször a kukorica hajszálgyökereit károsítják. A harmadszori vedlés után már a támasztógyökeret is rágják. A támasztógyökerek elvesztik funkcióikat, és ennek a hatására a növények fejlődésükben visszamaradnak, kitörnek vagy elfekszenek. A betakarítás megnehezítésén kívül az elfekvő növények talaj felé eső része pusztulásnak indulhat. A bogárlárva kártételének a következménye másodlagos gyökérképződés lehet. Ezek a gyökerek barnás, pirosas színűek és azonkívül, hogy fogékonyak lesznek különböző kórokozókra, nem tudják funkciójukat ellátni.
A több éven át ugyanazon táblába vetett kukorica jellegzetes tünete a hattyúnyakas görbület, amikor a károsított növény a talaj felett S alakban meggörbül. Célszerű a regenerációra képes, toleráns hibrideket termeszteni, fontos az időbeni vetés. Kerüljük a monokultúrás termesztést.
A piretroid hatóanyagú talajfertőtlenítő szereknél ajánlatos figyelembe venni a hatástartamot. A kukorica esetén a túl korai, április eleji vetés esetén a hatóanyag a kukoricabogár-lárvák keléséig elveszíti a hatását, illetve polifág kártevőknél a májusi kelés esetén is már hatástalanná válik. Érdemes átgondolni a vetésidőt, és a növényvédőszer-hatástartamot összevetni a talajhőmérséklettel. Ez jelzi a kártevők kelési idejét.
A napraforgó- és a kukoricatermesztésében a következő hatóanyagok állnak a termesztők rendelkezésére a Nébih által üzemeltetett növényvédő szerek adatbázisa szerint, 2022. 10. 09-i adatok alapján:
Talajfertőtlenítő szer: teflutrin, 2025. 12. 31-ig. Cipermetrin, 2023. 10. 31-ig.
A lambda-cihalotrin alkalmazható az engedélyokirat alapján kiadott technológia szerinti kijuttatásra.
Takács Attila
növényvédelmi entomológus