A Víz Világnapja alkalmából a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara felhívta a figyelmet a felszín alatti vizek fontosságára, valamint a korszerű, energiahatékony és víztakarékos, illetve fenntartható öntözési módszerek fontosságára, hiszen ezt az értéket meg kell őrizni.
![Felszín feletti víz, mesterséges tó](https://agraragazat.hu/wp-content/uploads/2022/03/nagy_viz_nyito_20220322.jpg)
„Felszín alatti vizek – láthatóvá tenni a láthatatlant!” – ez a jelszava az idei világnapnak
A földtani tömbben tárolt felszín alatti vizek ugyan láthatatlanok, de jelentőségük annál nagyobb, hiszen az édesvízkészlet legnagyobb része felszín alatti víz.
Kiemelt szerepet játszik az ivóvízellátásban, a mezőgazdaságban, az ipari tevékenységekben és az ökoszisztémák életében.
Magyarország vízkészleteinek három forrása van:
- a csapadék;
- a felszín alatti vízkontingensek;
- a felvízi országokból beérkező felszíni vizek.
Alapvető cél, hogy a felvízi országokból érkező felszíni vizekből minél több hasznosuljon hazánkban. A klímaváltozás miatt különösen indokolt a nagyszabású öntözésfejlesztési programok végrehajtása.
Ezek nélkülözhetetlen része, hogy növeljük a felszíni vízkészletekhez való hozzáférést, ami kiegyensúlyozza a vízhiány-víztöbblet egyenetlenségeket, javítja az éghajlatváltozással szembeni ellenálló-képességet, növeli a talaj víztározási kapacitását. Mindezzel csökkenthetjük a felszín alatti vízhasznosításokat, védve a stratégiai fontosságú ivóvízbázisokat. Ugyanakkor mérsékelhető a klímaváltozásból fakadó kockázatok, károk, veszteségek is, A helyes vízgazdálkodás kék-zöld infrastruktúrával alakít ki olyan puffertereket, amelyekből öntözési vízigények, vízszükségletek is kielégíthetőek.
Öntözni hazánkban elsősorban felszíni vízből lehet
A felszín alatti vizek hasznosításánál tekintettel kell lenni arra, hogy egyes területeken a felhasználás mértéke meghaladhatja a felszín alatti utánpótlás mértékét, így a felszín alatti vizek mennyiségi rendelkezésre állása bizonyos helyeken korlátos lehet.
Az öntözés tekintetében a hazai szabályozások is ezen elv mentén kerültek kialakításra. Öntözni hazánkban elsősorban felszíni vízből lehet, és csupán ennek hiányában felszín alattiból. Hiánynak minősül az is, ha a felszíni víz rendelkezésre állása kizárólag aránytalanul nagy költséggel biztosítható.
A felszín alatti vízből való vízkivételt is lehetőség szerint talajvízből kell biztosítani. Mindössze felszíni víz és talajvíz hiányában lehetséges a rétegvízből öntözés. Az erre a célra szolgáló kútra csak mikroöntözés esetében adható ki vízjogi engedély – annak érdekében, hogy a felszín alatti vízutánpótlás biztosított legyen.
![Öntözés](https://agraragazat.hu/wp-content/uploads/2022/03/ontozes_20220322.jpg)
Talajvíznek nevezzük az első vízzáró réteg feletti vizeket
A mezőgazdasági célú vízkivételt biztosító talajvízkútnak nevezzük a maximálisan 50 méter talpmélységű, kizárólag talajvíz igénybevételével, öntözési, halgazdasági vagy állatitatási célú vízhasználatot szolgáló kutat.
Fontos a kutak szakszerű kiképzése. A szennyezett területeken történő mélyfúrások esetében egy szakszerűtlenül kivitelezett kút összenyithatja a szennyezett sekélyebb vizeket a mélyebb és tiszta, felszín alatti vízbázisokkal, és elszennyezheti azokat. A mélyebb vízbázisainkban történő vízminőségromlás pedig negatív hatással lehet egyéb mezőgazdasági vízhasznosításokra, nem utolsósorban ivóvízbázisainkra, amelyek védelme kiemelten fontos, hiszen hazánkban a közműves ivóvízellátás több mint 90%-ban felszín alatti vízkészletet megcsapoló vízbázisra települt.
Forrás: NAK/Sajtóközlemény
Összeállította: Barna Ferenc